![ziemas cels](https://lzf.lv/wp-content/uploads/2017/02/ziemas-cels-600x381.jpg)
Lauksaimniecības zemes noma ar izpirkuma tiesībām
Ministru kabineta “Noteikumi par lauksaimniecības zemes nomu ar izpirkuma tiesībām” paredz kārtību, kādā fiziskās personas, kurām nepieder lauksaimniecības zeme, varēs pretendēt uz pašvaldību piedāvāto lauksaimniecības zemes nomu ar izpirkuma tiesībām.
Likums “Par zemes privatizāciju lauku apvidos” paredz, ka no 2018. gada 1. janvāra pašvaldības, kuru īpašumā ir neapbūvēta lauksaimniecības zeme, to var nodot nomā ar izpirkuma tiesībām uz laiku līdz 12 gadiem fiziskām personām, kurām nepieder lauksaimniecības zeme, par nomas maksu 4,5 procenti no zemes kadastrālās vērtības. Ja nomnieks izmantos izpirkuma tiesības, nomas maksa tiks ieskaitīta izpirkuma maksā. Izpirkuma tiesības var izlietot ne agrāk kā nomas līguma ceturtajā gadā.
Savukārt “Noteikumi par lauksaimniecības zemes nomu ar izpirkuma tiesībām” nosaka iesniedzamos dokumentus, līguma nosacījumus, līguma slēgšanas un izbeigšanas kārtību, kā arī kārtību, kādā fiziskās personas, kurām nepieder lauksaimniecības zeme, var pretendēt uz pašvaldību piedāvāto lauksaimniecības zemi ar izpirkuma tiesībām.
Saite uz noteikumiem : https://likumi.lv/ta/id/295806-noteikumi-par-lauksaimniecibas-zemes-nomu-ar-izpirkuma-tiesibam
Izmaiņas ievestās traktortehnikas un piekabju novērtēšanā un reģistrācijā
No 2018. gada 1. janvāra lauksaimniecības transportlīdzekļiem (arī lietotiem), kuri ievesti no trešajām valstīm, jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes regulas (ES) Nr.167/2013 par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību prasībām, jo 2017. gada 31. decembrī beidzas iepriekšminētās regulas pārejas periods.
Ja Eiropas Savienībā, tai skaitā Latvijā pēc 2018. gada 1. janvāra ievedīs lauksaimniecības transportlīdzekli no trešajām valstīm, to laist tirgū, reģistrēt vai nodot ekspluatācijā varēs vienīgi tad, ja tas atbildīs regulas prasībām.
Ja lauksaimniecības transportlīdzeklim, kas ievests no trešajām valstīm līdz 2017. gada 31. decembrim un tā motora jauda ir ≤19KW, ir veikta tehnisko datu salīdzināšana vai pieteikta atbilstības novērtēšana VSIA “Sertifikācijas un testēšanas centrā” līdz 2017. gada 31. decembrim, tad atbilstības novērtēšana tiks veikta saskaņā ar MK noteikumiem Nr. 731 “Individuālo lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu atbilstības novērtēšanas noteikumi”.
Saite uz regulu: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A32013R0167
Tiešmaksājumi: zaļināšana un brīvprātīgais saistītais atbalsts
Grozījumi Ministru kabineta 2015. gada 10. marta noteikumos Nr. 126 “Tiešo maksājumu piešķiršanas kārtība lauksaimniekiem”. Galvenās izmaiņas skar maksājuma par klimatam un videi labvēlīgu lauksaimniecības praksi (zaļināšanas maksājuma) nosacījumus:
- turpmāk būs augu aizsardzības līdzekļu lietošanas aizliegums ekoloģiskas nozīmes platībās (ENP): papuvē, starpkultūru aizņemtās platībās, zālāju pasēja platībā pēc galvenā kultūrauga novākšanas, platībās, ko aizņem slāpekli piesaistoši kultūraugi;
- ENP izveidošanas vajadzībām slāpekli piesaistošus kultūraugus turpmāk varēs sēt ne tikai tīrsējā, bet arī maisījumā ar citiem kultūraugiem – graudaugiem vai stiebrzālēm, vienlaikus nodrošinot, lai sējumā pārsvarā būtu slāpekli piesaistoši kultūraugi;
- ir vienkāršotas vairāku ENP veidu prasības un ir atcelti platības ierobežojumi;
- no 2018. gada kā ENP varēs deklarēt arī grāvjus;
- no 2018. gada 1. janvāra tiks pārtraukta atbrīvojuma piemērošana no ENP izveides prasības 15 pagastos un vienā novadā, savukārt no jauna šis atbrīvojums tiks piemērots divos pagastos.
Vairāk informāciju par izmaiņām zaļināšanā var izlasīt šeit.
Mainīsies brīvprātīga saistītā atbalsta (BSA) saņemšanas kārtība:
- paredzēts, ka par Latvijas brūnās un zilās šķirnes govīm, ko izmanto lauksaimniecības ģenētisko resursu saglabāšanai, varēs saņemt BSA par slaucamām govīm, ja izslaukums no govs attiecīgajā standartlaktācijā ir vismaz 4500 kilogramu;
- no BSA par dārzeņiem atbalsttiesīgo kultūraugu veidu saraksta tiek svītrotas parastās jeb dārza pupiņas, ņemot vērā atbalsta nesamērīgumu ar gūtajiem ieņēmumiem mehanizētās ražas novākšanas dēļ;
- ir noteikts datums – 15. maijs, līdz kuram lauksaimniekam ir jānodrošina sertificētas sēklas ieguve BSA par sēklas kartupeļiem, par sertificētām stiebrzāļu un lopbarības augu sēklām un par sertificētu labības sēklu.
Noteikumu projekts atrodams šeit: http://tap.mk.gov.lv/lv/mk/tap/?pid=40441430
Licences komercdarbībai zvejniecībā
Līdz šim licences derīguma termiņa noteikšanai komercdarbībai zvejniecībā jūras piekrastes ūdeņos tika ņemts vērā kuģa kuģošanas spējas apliecības derīguma termiņš. No 2018. gada 1. janvāra šādu dokumentu jūras piekrastes zvejas laivām Latvijas Jūras administrācija vairs neizsniegs, tāpēc zvejai piekrastes ūdeņos komercdarbībai zvejniecībā licences termiņš būs pieci gadi.
Ministru kabineta 08.09.2009. noteikumi Nr. 1015 “Kārtība, kādā izsniedz speciālo atļauju (licenci) komercdarbībai zvejniecībā, kā arī maksā valsts nodevu par speciālās atļaujas (licences) izsniegšanu”: https://likumi.lv/doc.php?id=197452&from=off
Jūrasgrunduļu zveja Baltijas jūras piekrastē
Lai veicinātu invazīvās sugas – apaļā jūrasgrunduļa – zveju piekrastes ūdeņos, Ministru kabineta 02.05.2007. noteikumos Nr. 296 “Noteikumi par rūpniecisko zveju teritoriālajos ūdeņos un ekonomikas zonas ūdeņos” ir noteikts jauns zvejas rīks – apaļo jūrasgrunduļu murds. Savukārt Ministru kabineta 30.11.2009. noteikumos Nr. 1375 “Noteikumi par rūpnieciskās zvejas limitiem un to izmantošanas kārtību piekrastes ūdeņos” noteikts apaļo jūrasgrunduļa murda limitu sadalījums piekrastes pašvaldībām. Zveja ar apaļo jūrasgrunduļu murdu ir veicama tikai laika posmā no 1. aprīļa līdz 30. jūnijam.
Apaļo jūrasgrunduļu murda limits zvejniekiem ir pieejams, sākot ar 2018. gada 1. janvāri:
https://likumi.lv/doc.php?id=201804&from=off/oSp%C4%93k%C4%81%20eso%C5%A1s/t_blank
Informācijas avots: ZM